Svjetska banka upozorava da bi ekonomska kriza mogla postati još gora
![Ilustracija: Shutterstock](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/b_220608013.jpg?v=1)
Upotpunjujući štetu od pandemije, ruska invazija na Ukrajinu povećala je usporavanje globalne ekonomije, koja ulazi u ono što bi moglo postati dugotrajan period slabog rasta i povišene inflacije, navedeno je u najnovijem izvještaju Svjetske banke.
Takva ekonomska kretanja povećavaju rizik od stagflacije, sa potencijalno štetnim posljedicama za ekonomije sa srednjim i niskim prihodima.
Stagflacija je stanje države ili područja monetarne unije u kojem je privreda istovremenu u stanju stagnacije i inflacije.
Svjetska banka očekuje da će globalni rast pasti na 2,9 posto u 2022. godini, znatno niže od 4,1 posto koliko su iznosile projekcije u januaru.
Očekivanja su da će se ekonomije kretati tim tempom u periodu od 2023. do 2024. godine jer rat u Ukrajini kratkoročno uzrokuje poremećaje aktivnosti, investicija i trgovine, potražnja nestaje, a sporo napreduje prilagođavanje fiskalne i monetarne politike.
Kao rezultat štete od pandemije i rata, nivo dohotka po glavi stanovnika u ekonomijama u razvoju ove će godine biti skoro 5 posto ispod trenda prije pandemije.
"Rat u Ukrajini, blokade u Kini, poremećaji u lancu nabavke i rizik od stagflacije koče rast. Za mnoge zemlje recesiju će biti teško izbjeći", rekao je predsjednik Svjetske banke David Malpass.
Malpass smatra da je potrebno hitno potaknuti proizvodnju i izbjeći trgovinska ograničenja.
"Promjene u fiskalnoj, monetarnoj, klimatskoj i dužničkoj politici potrebne su kako bi se države suprotstavile pogrešnoj alokaciji kapitala i nejednakosti", istakao je predsjednik Svjetske banke.
Ekonomije u razvoju morat će uravnotežiti potrebu za osiguranjem fiskalne održivosti s potrebom da ublaže efekte kriza koje pogađaju najsiromašnije građane.
"Korištenje kredibilnih okvira monetarne politike i zaštita nezavisnosti centralnih banaka mogu efikasno usidriti inflaciona očekivanja i smanjiti količinu pooštravanja politike koja je potrebna za postizanje željenih efekata na inflaciju i aktivnost", kazao je Ayhan Kose, direktor Grupe za ekonomske projekcije Svjetske banke.
NEW: @WorldBank’s latest Global Economic Prospects forecasts that the Europe and Central Asia region’s economy will shrink by around 3% in 2022 given the war in #Ukraine and its repercussions. More here: https://t.co/ljmz5byU7i #WBGEP2022 pic.twitter.com/KaajbWYCHM
— World Bank Europe and Central Asia (@WorldBankECA) June 7, 2022
Trenutno ekonomija liči na onu iz 1970-te u tri ključna aspekta:
-
upornim poremećajima na strani ponude koji podstiču inflaciju, čemu prethodi produženi period visoko prilagodljive monetarne politike u velikim naprednim ekonomijama,
-
mogućnostima za slabljenje rasta,
-
ranjivosti sa kojima se tržišta u razvoju suočavaju uzimajući u obzir pooštravanje monetarne politike koje će biti potrebne za obuzdavanje inflacije.
Analitičari Svjetske banke očekuju da će se globalna inflacija umanjiti sljedeće godine, ali će vjerovatno ostati iznad ciljane inflacije u mnogim ekonomijama.
U izvještaju se napominje da bi, ako inflacija ostane povišena, ponavljanje rješavanja prethodne epizode stagflacije moglo dovesti do oštrog globalnog pada zajedno s finansijskim krizama na nekim tržištima i ekonomijama u razvoju.