![](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/b_221130090.jpg?v=1)
Baget je u padu posljednjih godina jer se tradicionalne pekare moraju boriti protiv sve popularnijeg kiselog tijesta i velikih supermarketa, no ipak je dobio svoj UNESCO status.
UNESCO je saopćio da je dodao "zanatsko znanje i kulturu bageta" na listu među 600 drugih "artikala", tako da se baget pridružio tradicionalnom pravljenju čaja u Kini i korejskom plesu pod maskama poznatom kao "talchum",
Uvrštavanje bageta na UNESCO-vu listu "slavi francuski način života", smatra generalna direktorica ove organizacije Audrey Asoulay.
"Baget je svakodnevni ritual, strukturni element obroka, sinonim za dijeljenje i druženje. Važno je da ove vještine i društvene navike nastave postojati i u budućnosti", istakla je ona.
Tačno porijeklo bageta nije poznato, ali neki sugerišu da ga je zahtijevao Napoleon kako bi ga vojnici lakše nosili. Drugi tvrde da je nastao kasnije, a njegova prednost je bila u tome što su ga radnici lakše dijelili bez potrebe za korištenjem noža. Također, ima i onih koji oblik bageta povezuju s austrijskim pekarom iz tridesetih.
Međutim, današnji baget je zvanično dobio ime prije 1920. godine. Tada su postojala strikna pravila o tome šta se klasificira kao baget. Bio je standardiziran na dužinu od 80 centimetara i težinu od 250 grama, a do 1986. godine je imao i fiksnu cijenu.
Do sredine 20. stoljeća baget je osvojio Francusku, ali se od 1970. godine 400 zanatskih pekara zatvara svake godine. Broj pekara u Francuskoj je pao s 55.000 na 35.000.
Ipak, baget je i dalje ključan za francuski identitet, a predsjednik Emmanuel Macron je kazao da je Francuskoj na bagetu "zavidio cijeli svijet".
Pekare koje još uvijek rade primile su vijest o bagetu s oduševljenjem te smatraju da su dobile priznanje za zanat koji su usavršile.
"Baget čine brašno, voda, so, kvasac i znanje majstora", rekao je Dominique Anract, predsjednik udruženja pekara.
Francuskinja Priscilla Hayertz je za AFP rekla da je baget "osnovni proizvod" koji ipak "utječe na sve društveno-kulturne kategorije". Dodala je da i bogati i siromašni jedu bagete.