U BiH sve više hraniteljskih porodica: Kako usvojiti dijete s teškom životnom pričom
![Foto: Shutterstock (Foto: A. K./Klix.ba)](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/b_231108139.jpg?v=1)
Mir, sigurnost, ljubav i krov nad glavom zaslužuju apsolutno sva djeca širom svijeta, međutim, usljed raznih okolnosti nisu svi u prilici to ostvariti kroz život u biološkim porodicama. Veliki broj mališana i u Bosni i Hercegovini odrasta bez svojih roditelja pa se kao najbolji model njihovog zbrinjavanja navodi hraniteljstvo.
Hraniteljstvo kao oblik socijalne zaštite djece sve više je zastupljen i u našoj zemlji. U Tuzlanskom kantonu kao najmnogoljudnijem u Federaciji BiH registrirano je 105 hraniteljskih porodica, od kojih je u 85 smješteno isto toliko djece, dok se u 20 nalaze starije osobe.
"Hraniteljska porodica može biti ona koja ispunjava opće uvjete, odnosno da nije registrirana kao ona sa poremećenim odnosima, odnosno da ima nasilje, a uz to je potrebno da ispuni i materijalni te stambeni status. Tu imamo i kriterije koji su za srodničke hraniteljske porodice olakšani u odnosu na nesrodničke. Oni mogu biti sa minimalnim osnovnim obrazovanjem i tu spadaju djedovi, nene i slično", kaže Elvir Čamdžić, socijalni radnik u Centru za socijalni rad u Banovićima i federalni licencirani trener za obuku hraniteljskih porodica.
![Foto: A. K./Klix.ba](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/231108139.3_xl.jpg?v=1)
Prema Zakonu o hraniteljstvu FBiH iz 2017. godine, sve hraniteljske porodice, bilo da su one srodničke ili ne, moraju proći kroz posebnu edukaciju.
"Tada ih upoznajemo kakva djeca dolaze u hraniteljske porodice, odnosno da su oni imali probleme u vlastitim porodicama, poput nasilja, zanemarivanja i zlostavljanja. Onaj ko želi postati hraniteljska porodica može se prijaviti u nadležni centar za socijalni rad. Također, te osobe dobijaju i određene naknade koje su definisane Zakonom o hraniteljstvu FBiH. Jedan dio naknade ide hranitelju za uslugu koju on čini, dok drugi je usmjeren na hranjenika za njegove osnovne potrebe", ističe Čamdžić.
Prema dosadašnjim iskustvima u radu, svi hranitelji se vežu za djecu koja dolazi u njihovu porodicu, nudeći im posebne zagrljaje koji uistinu nemaju cijenu. Shodno tome, ukupna naknada koja iznosi okvirno 550 KM nije prevashodni motiv zbog kojeg se porodice odlučuju za ulazak u svijet hraniteljstva.
"Među njima se stvaraju emotivne veze pa ta djeca ostaju u tim porodicama i nakon što se završi zakonska obaveza hraniteljstva. Prema zakonu, djeca u hraniteljskim porodicama ostaju do okončanja školovanja odnosno do 18. godine u slučaju srednjeg obrazovanja te 26. godine ukoliko je riječ o studentu. Nakon toga sistem omogućava ostanak u javnoj brizi i godinu dana duže", pojašnjava Čamdžić.
Iz Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak TK navode da je razvoj hraniteljstva jedan od prioriteta u njihovom radu.
"Mi smo potpuno svjesni da nas konvencija o pravima djeteta i Zakon o hraniteljstvu FBiH obavezuje da stvaramo uvjete kako bi sva djeca odrastala u porodici, a ako to nije biološka treba biti ona koja ispunjava najbolje uslove i djeluje u najboljem interesu djeteta", kaže Edin Šestan, pomoćnik kantonalnog ministra za oblast socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i porodice sa djecom.
![Foto: A. K./Klix.ba](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/231108139.1_xl.jpg?v=1)
Migrantska kriza izazov je s kojim se susreće i Bosna i Hercegovina, a koji sa sobom nosi i mogućnost dolaska djece bez pratnje roditelja, staratelja ili srodnika. S tim u vezi već se uveliko uvezuje sistem koji će omogućiti smještaj takvih mališana u hraniteljske porodice koje su prošle edukacije.
"Kao profesionalca koji je radio sa hraniteljima mene posebno raduje način na koji su oni sve to prihvatili. U suštini su rekli da su djeca ipak samo djeca, bez obzira iz kojeg područja dolaze te da su na neki način svjesni izazova koji će se desiti po pitanju jezičkih i kulturoloških različitosti, ali da su spremni odgovoriti", navodi Čamdžić.
Osim centara za socijalni rad, u proces zbrinjavanja djece iz migrantske kategorije moraju se uključiti i ostale relevantne institucije, kao i međunarodne organizacije koje su se u proteklom periodu bavile pitanjem djece bez pratnje.
"Naš cilj je i da obučimo naše hranitelje sa kulturom življenja u kojima su odrastala migrantska djeca, a u svakom slučaju bit će potrebno angažirati i prevoditelje. Nama je bitno da su naši hranitelji svjesni da će morati imati strpljenje te da će se cjelokupan proces odvijati sporo", nadovezuje se Čamdžić.
![Foto: A. K./Klix.ba](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/231108139.2_xl.jpg?v=1)
Iako se cjelokupan sistem uvezuje, da bi najmlađi koji dolaze iz drugih zemalja mogli biti smješteni u hraniteljske porodice potrebno je usvojiti izmjene zakona.
Predsjednica Udruženja za edukativnu i savjetodavnu podršku hraniteljstvu FBiH Suada Selimović ističe da je u aktuelni zakon već ranije trebalo inetgrisati određene odredbe za zaštitu osoba koje stječu pravo na supsidijarnu zaštitu.
"Djeca koja steknu mogućnost ostanka u BiH moraju imati prava kao i sva druga naša djeca, a sistem socijalne zaštite im treba omogućiti i pravo na smještaj u hraniteljsku porodicu. Mi smo pripremili teren, definirali smo šta treba promijeniti i naredni korak bi trebao biti promjena zakona", kaže Selimović, koja obnaša i funkciju stručne savjetnice u Ministarstvu za rad, socijalnu politiku i povratak TK.
![Foto: A. K./Klix.ba](https://static.klix.ba/media/images/vijesti/231108139.4_xl.jpg?v=1)
Društveni izazovi isključivo multisektorskom saradnjom mogu biti prevaziđeni. U svemu ovome veliku ulogu će imati Ministarstvo vanjskih poslova BiH, kao i državna Služba za poslove sa strancima.